Sideoperaator Tele 2 andis meile lahkelt testida Samsungi viimast lipulaeva S20 Ultra 5G. Numbrid ja tehnilised parameetrid ajavad kiljuma, paraku panustavad telefonitootjad eelkõige kauba promomisele, mitte tehnilise täiuse saavutamisele. Et fotograafina leiba teenivale inimesele kaamerast selgelt väheks jäi, ei tähenda, et see üldse kellelegi ei kõlbaks. Õhku jääb aga siiski küsimus, kas nutifotode jaoks on vaja just seda kõige kallimat ja viimast mudelit, mis nii mõneski olulises kohas alt vedas. Lugeja otsustagu ise.
Samsung S20 Ultra on väljanägemiselt selgelt enne pildimasin ja alles siis telefon. S20 Ultra tagumine pool on kaetud mitme kaamera ja lisavidinaga, mis on ka korpusest oluliselt kõrgema kühmuna nähtav. Fotokaamera peab fotograafil hästi käes istuma, seda nii pikaks venitatud telefoniga aga lihtne saavutada ei ole. Ilmaasjata ei peeta ergonoomikat fotograafias oluliseks, selle parandamiseks on soovitatav soetada mingisugune ümbris või kaaned, et natukenegi kindlustunnet juurde saada.
Eriti just ühe käega toimetades on libeda telefoniga väga ebamugav pildistada (nagu ka kõikide teiste telefonidega). Liiga tihti läheb näpp puuteekraanil kuhugi valesse kohta, kui soovid mõnda seadet muuta, sedasi võib aga maha magada mõne olulise ja kiiret reageerimist vajava hetke. Muidu ju ei nurisekski selle üle, aga S20 on ka reklaamides presenteeritud eelkõige kui fotoaparaat, seega võiks tootedisainerid mõelda pildistamise mugavuse peale – ideaalne oleks, kui telefoni servad oleks nakkuvast materjalist.
Kaamerad
Ütlen otse, et telefonis on üks paras kaamerate rägastik. Esimesel küljel on nii öelda enda pildistamiseks mõeldud kaamera, millel on 40 megapikslit. Taga on suisa 4 kaamerat, sh 108 MP kaamera, 48 MP kaamera ja 12 MP kaamera ning lisavidinana veel ka sügavuskaamera. Samsungi koduleht ütleb selle kohta sedasi: “DepthVision on niinimetatud sügavuskaamera (Time of Flight, ToF-kaamera), mis suudab hinnata kaadri sügavust ja objekti kaugust, et anda pildistamisel uusi võimalusi.”
Kas seda kõike liiga palju on või mitte, otsustab juba iga kasutaja ise. Kindlasti on olukordi, kus see kõik tuleb kasuks ja ka vastupidi, aga 5 objektiiviga telefon näeb igatahes natuke narr välja.
![](https://fotojutud.ee/wp-content/uploads/2020/05/20200413_171351.jpg)
Teeme pilti
Alustame kaamera funktsioonidest telefoni ekraanil. Üldises plaanis on tegu klassikaliste lahendustega ja enamus funktsioone on hoomatavad ning kasutatavad ka ilma kasutusjuhendisse sukeldumata. Oluline on ülemisel inforibal jälgida, milline kaamera on hetkel kasutuses. Alguses võib ekslikult tekkida objektile lähemale või sellest kaugemale suumides arusaam, et kasutuses on üks ja sama kaamera. Tegelikkuses aga vahetab telefon ise kaameraid ja seetõttu salvestuvad erineva suurusega failid. Samuti ei ole vaikimisi aktiivne paljudele ahvatlev 108 MP kaamera, see tuleb eraldi aktiveerida.
![](https://fotojutud.ee/wp-content/uploads/2020/05/IMG_20200329_180037.jpg)
Endlikaamera ehk selfie-kaamera
Objektiivi fookuskaugus on 26 mm ja ava f/2.2. See kaamera ei paistnud millegi erilisega silma, sest tagumine külg sai kogu tähelepanu endale. Jah, tegu on 40 MP kaameraga ja see asetub omas klassis esiritta. Endast tehtud pildid on teravad ja värvid paigas. Detailsus võiks olla kohati parem. Jäi tunne, et autofookus vedas kohati õige teravuspunkti leidmisega alt.
Ülilainurk
35 mm ekvivalendina on tegu 13 mm fookuskaugusega. Ava on f/2.2 ja sensor tagasihoidlikud 12 MP. Ülilainurk on mõnusalt avara nähtavusega. Kaamera teeb kirkad ja teravad pildid. See sobib paljudele maastikufoto fännidele ning inimestele, kes rohkem liiguvad ringi ja end ümbritsevat on harjunud jäädvustama, sest kaadrisse saab mahutada palju erinevaid detaile. Miinuseks on pildi teravus ja detailsus kaadri nurkades. Pildi mõõdud on 4000 x 3000 pikslit.
Peamine kaamera
Kaamera fookuskauguse ekvivalendiks 35 mm suhtes on märgitud 26 mm. Sensor on aga uskumatud 108 MP ja ava f/1.8. Sarnaselt 100-kordsele suumile on see telefonikaamera kohta üsna ulmeline asi, seda enam, et sensor on ju pisike. Tuletan korraks veel meelde, et see funktsioon ei ole vaikimisi aktiivne ja tuleb eraldi aktiveerida. Elektroonika teeb imepärast tööd ja pildid suurusega 12000 x 9000 pikslit ongi päriselt olemas.
Fotod on täitsa mõnusa teravussügavuse ja detailsusega. Portree puhul on ripsmekarvakesed kenasti eristuvad ja teravad.. Aga mingi küsimus kuklas jääb, miks ma vajan telefonis nii suuri pildifaile? Kas see kvaliteet on siis nii palju parem? Eufooriasse pole siiski mõtet sattuda ega päris fotoaparaati pensionile saata. Nimelt tegelikult on tegu eelmainitud 12 MP kaamera resolutsiooniga, kuid elektrooniliselt kombineeritakse ühe piksli ümber üheksast kõrval asuvast pikslist kokku suurem piksel. Samsung nimetab seda Nanocell tehnoloogiaks. Läbi selle siis saavutataksegi parem pildi kvaliteet värvides, kontrastis ja kõiges muus.
“Teletoru”
Ainuüksi objektiivi optiline suum peaks olema täiskaadri ekvivalendina 103 mm, sealt edasi tuleb juba digitaalne suumimine. Tehniliste näitajate järgi on optiline suum kuni 4-kordne, kuni 100-kordseks läheb suurendus digitaalselt (mis on ju tegelikult foto kroppimine ehk pildifaili vägistamine). Ava arv on f/3.5 ja sensor on 48 MP. Suumikaamera on, mis seal salata, ahvatlev. 100 kordne suumimine on põnev igale fotohuvilisele ja nii ka mulle. Pea esimese asjana panin selle võimekuse kohe proovile. Esimene katse lõppes üsna udukogu laadsete piltidega. Samuti on raske pihta saada pildistatavale kohale. Äärmiselt kitsa vaatenurga tõttu on iga pisem käeliigutus nagu mitmemeetrine õõtsumine.
Järgmine kord panin telefoni kenasti statiivile ja tulemus oli sutsuke parem, kuid automaatikal oli raskusi fookuspunkti paika saamisega ja pildi teravustamist tuli korrata, enne kui midagi arusaadavat ekraanile ilmus.
Samuti on soovitav kasutada aegvõtet, et kaamerat pildi tegemisel mitte liigutada. Paraku tehtud fotodel puudub konkreetne detailsus. Kindlasti on olukordi, kus seda on lõbus kasutada ja läbi selle avastada erinevaid uusi võimalusi, mitte lihtsalt millestki kaugel asuvast pilti teha. Äkki keegi tahab teha äraarvamismängu asjadest, mida palja silmaga ei näe?
Sügavuskaamera
Tehniliste näitajate poolest on see kaamera rohkem kui omapärane, kõigest 0.3 MP ja f/1.0. Telefon kasutab seda lisakaamerat või õigem oleks öelda isegi 3D-sensorit ainult portree režiimis, et luua fotole meeldivam bokeh-efekt.
Autofookus
Kahjuks peab ka negatiivsest rääkima, selleks on autofookus. Samsung andis küll lootust, et tarkvarauuendus parandab vead, kuid paari nädala jooksul seda ei juhtunud. Ju oli minu testida just eriti vigase tarkvaraga mudel, kindlasti on teised paremad 😀
Praegu on just parim kevadlillede pildistamise aeg, kõik puhkeb õide ja paljud soovivad seda ilu pildile püüda ja maailmaga jagada. Lilledest tehtud makrovõtted ebaõnnestusid paraku totaalselt. Metsas näsiniine õisikut ma ei saanudki teravaks. No lihtsalt ei saanud! Hiljem koduhoovis kõhuli maas ja telefoni vastu maad toetades sain pika jantimisega fookuses krookusest pildi lõpuks kätte. Samuti tuvastasin mitmel portreel, et fookus ei olnud sihitud silmas, vaid nihkunud kõvasti tahapoole. Ega seda telefoni ekraanilt ei pruugigi märgata, aga fotot arvutis suurelt uurides saab nendest vigadest kergelt aru.
Lillepiltide fännidele ka üks nipp telefoniga pildistamisel. Kuna kaamera on telefonil üleval servas ja lillest oleks hea teha väga madala võttenurgaga pilti, et horisontaalset tausta võimalikult palju uduseks saada, siis keerake telefon pea alaspidi. Hiljem saab faili telefonis juba õigeks keerata, juhul kui telefon seda ise automaatselt ei tee.
Värvid, dünaamiline ulatus, kontravalgus
Värvid on ilusad, kirkad ja tõetruud. Ei täheldanud, et mingites oludes oleks telefon neid väga valeks keeranud. Nagu ikka, teeb telefon korralikke pilte kirkas valguses. See võib tunduda isikliku kiiksuna, aga minu meelest teeb ka see mudel eredas keskpäevases päikesevalguses super head tööd ja tihti on peegelkaameraga palju raskem saada ühe kaadriga nii korralikku tulemust. Seda isegi siis, kui telefonis ei ole HDR-funktsioon aktiivne! Asi selles, et telefonitootjad on seadmesisestesse töötlusalgoritmidesse investeerinud oluliselt rohkem, kui kaameratootjad.
Dünaamiline ulatus on telefoni kohta eeskujulik. Juba ekraanilt vaatab vastu hea pilt ja fotost saab lisa välja pigistada hiljem arvutis töödeldes. Varjualadelt tuleb detail kenasti nähtavale ja suuremat müra ei lisandu.
Kontravalguses käitus Samsung S20 Ultra täiesti tublilt. Mõnes kohas viskas küll peegeldusest tingitud rõngaid või poolkaari pildile, aga oleks ka imelik, kui seda ei juhtuks. Oluline on, et pilt jäi arusaadav ja meeldiva heleduse-tumeduse suhtega.
Kas S20 sobiks ka virmalistekütile või muidu ööpiltide fännile?
Kahjuks virmalisi ei olnud ja ei tulnud. Aga kuu paistis ja tähed särasid. Testpildid andsid julgust, et virmalistest saaks pilti teha väga edukalt. Loomulikult peab jälle statiiv abiks olema ja kasutada tuleb manuaalseid sätteid. ISO tooge alla ja säriaeg venitage 30 sekundile. Kindlasti kasutage ka võimalust muuta valgetasakaalu (WB), sest automaatika veab muidu värvid ulmefilmilikuks. Kuu peale suumimine aga kahjuks tulemust ei andnud ja kõversuud ma teravaks ei suutnudki saada. Loodan, et ka see on tarkvaraline ja ajutine puudus. Ärme unusta, et minu käes oli kõige kehvema tarkvaraga S20 Ultra!
Kokkuvõtvalt
Telefon on suur (167 mm x 76 mm x 8,8 mm) ja raske (220 g). Suurus on muidugi hea, et näha detailsemalt, mida pildistad, samuti on mugav vaadata kohe ekraanilt, kas tehtud fotoga on ikka kõik hästi. Teisalt, nagu alguses viidatud, on seda natuke kohmakas kasutada.
Telefonil on väga palju erinevaid kaameraid, et saada maksimaalne tulemus, olgu selleks terve jalgpallistaadion ühes kaadris või hoopis üks palliga mängija. Teisalt aga on kohati segadust tekitav, milline kaamera on hetkel aktiivne ja kuidas nad ise kasutamise ajal vahetuvad.
Aku peab vastu päris hästi, mahtuvus on 5000 mAh. Tühjaks saamine toimub aga ilma pikema jututa ja enam telefoni sisse lülitada ei saa.
Samsung S20 Ultra 5G on kindlasti oma klassi liidrite hulgas. Aga see maksab päris kopsaka summa ja kas vahe kolm korda odavama telefoniga on just kolmekordne? Ei ole. Tele 2 esindustes maksab kaamera täna 1249 €, mis on võrreldav juba korraliku Fujifilmi APS-C sensoriga komplektiga…
Mis veel ehk kuhu edasi?
Lõppu teeme pisikese “kirja jõuluvanale”. Pane ka Sina palun alla kommentaaridesse oma soovid kirja. Mida võiks edaspidi telefonide kaamerad võimaldada ja milliseid funktsioone oleks kõige rohkem vaja “päris” kaamerast telefonidesse üle tuua? Teen otsa lahti ja hea lugeja, palun jätka:
- Päriselt muudetav ava, et saaks ikka f/22 peale keerata ja puude vahelt piiluva päikese kenasti kiirteks lasta joonistuda
- Digitaalne kiilfilter ja neutraalhall filter juba pildistades, mitte hiljem järeltöötluses
Palun jätka …
![](https://fotojutud.ee/wp-content/uploads/2020/05/20200324_180453.jpg)